Електронний науковий рецензований журнал з відкритим доступом, присвячений науковим дослідженням у сфері міжнародних відносин, економіки, бізнесу та фінансів. У журналі публікуються виключно оригінальні наукові статті. Журнал включено до Переліку наукових фахових видань України з економічних наук (категорія "Б", наказ Міністерства освіти і науки України від 24.02.2025 № 349).
Наукова установа "Науково-дослідний центр сталого розвитку"
КОНЦЕПЦІЯ УПРАВЛІННЯ ІНТЕЛЕКТУАЛЬНИМ КАПІТАЛОМ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ ВОЄННИХ МІГРАЦІЙНИХ ПРОЦЕСІВ
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти управління інтелектуальним капіталом закладів вищої освіти в умовах воєнних міграційних процесів. Обґрунтовано актуальність дослідження, що зумовлена суттєвими трансформаціями функціонування системи вищої освіти під впливом повномасштабної війни, вимушеної внутрішньої та зовнішньої міграції населення, релокації закладів освіти, посилення конкуренції за людський капітал і необхідності забезпечення стійкого розвитку університетів в умовах невизначеності. Узагальнено наукові підходи до трактування сутності інтелектуального капіталу та визначено особливості його формування в закладах вищої освіти. Запропоновано авторський підхід до структури інтелектуального капіталу закладів вищої освіти, який включає людський, структурний, реляційний, інноваційний та цифровий капітал та обґрунтовано їх роль у забезпеченні конкурентоспроможності, адаптивності та інноваційного розвитку університетів. Систематизовано внутрішні та зовнішні чинники розвитку інтелектуального капіталу в умовах воєнних міграційних процесів. Визначено особливості впливу міграційних процесів на окремі складові інтелектуального капіталу. Доведено, що поряд із негативними наслідками, пов’язаними з відтоком науково-педагогічних працівників і здобувачів освіти, порушенням організаційних зв’язків, скороченням інноваційної активності та підвищенням ризиків цифрової безпеки, воєнні міграційні процеси створюють нові можливості для розширення міжнародного співробітництва, розвитку академічної мобільності, цифровізації освітнього середовища та інтеграції у глобальний науково-освітній простір. Розроблена концепція управління інтелектуальним капіталом закладів вищої освіти в умовах воєнних міграційних процесів, яка ґрунтується на інтеграції людського, структурного, реляційного, інноваційного та цифрового капіталу й передбачає використання комплексу організаційних, кадрових, економічних, інформаційних, інноваційних і цифрових механізмів управління. Реалізація запропонованої концепції сприятиме збереженню та розвитку інтелектуального потенціалу університетів, підвищенню ефективності їх функціонування, зміцненню міжнародних зв’язків і забезпеченню довгострокової стійкості в умовах воєнних та післявоєнних трансформацій.
інтелектуальний капітал, заклади вищої освіти, управління інтелектуальним капіталом, воєнні міграційні процеси, людський капітал, цифровий капітал, академічна мобільність, конкурентоспроможність, сталий розвиток
Авторське право (c) 2026 Тетяна Миколаївна Власюк, Поліна Володимирівна Пузирьова (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МАРКЕТИНГОВІ СТРАТЕГІЇ ЕКОБРЕНДІВ НА ПЛАТФОРМАХ ЕЛЕКТРОННОЇ КОМЕРЦІЇ
У статті досліджено особливості формування маркетингових стратегій еко-брендів на платформах електронної комерції в умовах зростання попиту на екологічновідповідальне споживання та посилення ролі цифрових каналів взаємодії між брендами і споживачами. Встановлено, що трансформація споживчої поведінки в цифровому середовищі супроводжується підвищенням уваги до екологічних характеристик продукції, прозорості виробничих процесів, наявності екологічної сертифікації та відповідності діяльності компаній принципам сталого розвитку. Це обумовлює необхідність адаптації традиційних маркетингових підходів до умов платформеної електронної комерції та інтеграції екологічних цінностей у процес формування маркетингових стратегій. Обґрунтовано, що формування маркетингової стратегії еко-бренду на платформах електронної комерції повинно здійснюватися як послідовний процес, який охоплює аналітичну діагностику цифрового середовища та поведінки екоспоживачів, сегментацію і таргетування екологічно свідомих аудиторій, формування ціннісної пропозиції з урахуванням ESG- та CSR-принципів, вибір платформ електронної комерції як ключових каналів взаємодії зі споживачами, а також моніторинг результативності реалізованої стратегії. Розроблено та систематизовано інструменти і методи оцінювання маркетингової стратегії еко-брендів на платформах електронної комерції відповідно до основних етапів її реалізації. Запропонований підхід поєднує традиційні показники ефективності цифрового маркетингу з індикаторами екологічної прозорості та довіри споживачів. Визначено специфіку формування маркетингових стратегій для еко-брендів товарів повсякденного попиту та товарів попереднього вибору. Встановлено, що для товарів повсякденного попиту пріоритетного значення набувають екологічне маркування, управління рейтингами та відгуками, а також спрощення процесу прийняття рішення про купівлю. Для товарів попереднього вибору більш важливими є екологічна прозорість, цифровий сторітелінг, контент-маркетинг та детальне обґрунтування екологічної цінності продукції. Апробацію запропонованого підходу здійснено на прикладі книжкового еко-бренду, продукція якого виготовляється з використанням переробленої сировини. Для аналізу ринкових можливостей використано інструмент KDSpy, що дозволило оцінити попит, конкурентне середовище та перспективи екологічної диференціації на платформі Amazon KDP . Результати апробації підтвердили, що в сегменті книжкової продукції екологічні характеристики не формують самостійного пошукового попиту, проте можуть виступати важливим чинником диференціації бренду та підвищення його споживчої цінності. Запропоновано методичний підхід до оцінювання результативності маркетингової стратегії еко-брендів на основі індексу екологічної прозорості (ETI), коефіцієнта екологічної довіри споживачів (ECT) та інтегрального екологічно-маркетингового індексу ефективності (EPI). Практична цінність дослідження полягає у можливості використання розроблених рекомендацій та системи показників для підвищення конкурентоспроможності еко-брендів на платформах електронної комерції.
Авторське право (c) 2026 Катерина Юріївна Ягельська, Микола Вікторович Руденко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
АЛГОРИТМІЧНІ ПІДХОДИ ДО УПРАВЛІННЯ МАРКЕТИНГОВИМИ РИЗИКАМИ
У статті досліджено теоретичні та прикладні засади використання алгоритмічних підходів до прийняття маркетингових рішень в умовах цифрової трансформації, зростання обсягів споживчих даних і посилення невизначеності маркетингового середовища. Обґрунтовано актуальність дослідження, що зумовлена переходом підприємств від інтуїтивних і переважно ретроспективних підходів до аналітично підтриманого маркетингового управління, у межах якого штучний інтелект, машинне навчання та прогнозна аналітика забезпечують виявлення прихованих закономірностей поведінки споживачів, персоналізацію пропозицій, оптимізацію цінових рішень, управління комунікаційними каналами та підвищення результативності взаємодії з клієнтами. Узагальнено підходи до розкриття ролі штучного інтелекту та машинного навчання в маркетингу. Визначено, що алгоритмічний підхід в маркетингу доцільно розглядати не лише як інструмент підвищення точності прогнозування. Він є комплексною управлінською технологією, що поєднує збір і підготовку даних, побудову моделей, формування рекомендацій, реалізацію маркетингових дій, оцінювання результатів, моніторинг ризиків. Розкрито особливості використання алгоритмічних технологій в прогнозуванні попиту, сегментуванні клієнтів, оцінюванні життєвої цінності споживача, прогнозуванні відтоку клієнтів, персоналізації комунікацій, динамічному ціноутворенні та виявлення ризиків маркетингової діяльності. Систематизовано ризики, що супроводжують використання штучного інтелекту в маркетинговій діяльності, зокрема ризики якості даних, алгоритмічної упередженості, непрозорості моделей, порушення приватності, надмірної автоматизації, репутаційні, регуляторні та кіберризики. На основі положень ризик-менеджменту, міжнародних стандартів ISO 31000, ISO/IEC 31010, ISO/IEC 42001, підходів NIST AI RMF і ризик-орієнтованого регулювання запропоновано підхід до управління маркетинговими ризиками, який інтегрує етапи встановлення контексту, ідентифікації, аналізу, оцінювання, нейтралізації, моніторингу ризиків.Доведено, що ефективність алгоритмічних підходів у маркетингу залежить не лише від якості моделей машинного навчання, а й від рівня управління даними, прозорості прийняття рішень, наявності контролю, етичних обмежень, системи показників результативності та процедур регулярного аудиту. Практичне значення дослідження полягає у можливості використання запропонованого підходу у процесі розроблення цифрових маркетингових стратегій, систем маркетингової аналітики, програм управління клієнтським досвідом і процедур контролю маркетингових ризиків.
Авторське право (c) 2026 Олена Сергіївна Бондаренко, Владислав Володимирович Ус (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ДЕРЖАВНЕ РЕГУЛЮВАННЯ МАЛОГО ПІДПРИЄМНИЦТВА В КОНТЕКСТІ ТРАНСФОРМАЦІЇ БІЗНЕС-МОДЕЛЕЙ ГОСПОДАРЮВАННЯ: ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНІ ТА ПРИКЛАДНІ АСПЕКТИ
В умовах цифрової трансформації економіки, глобалізації ринків, посилення конкуренції та інституційних змін особливого значення набуває розвиток малого підприємництва як важливого чинника економічного зростання, зайнятості населення та формування інноваційного потенціалу держави. Сучасні тенденції господарювання зумовлюють трансформацію традиційних бізнес-моделей, що вимагає адаптації механізмів державного регулювання до нових умов функціонування підприємницького сектору. Особливої актуальності ця проблематика виникає в контексті післявоєнного відновлення економіки України, коли мале підприємництво розглядається як один із ключових драйверів соціально-економічної стабілізації та структурної модернізації. Мета. Метою статті є обґрунтування теоретико-методологічних засад державного регулювання розвитку малого підприємництва в умовах трансформації бізнес-моделей господарювання та визначення перспективних напрямів удосконалення механізмів державної підтримки підприємницької діяльності, узгоджених із процесами цифрової трансформації, платформної взаємодії та кластерної координації. Матеріали і методи. Теоретичною основою дослідження стали наукові праці вітчизняних і зарубіжних учених з питань державного регулювання підприємництва, розвитку малого бізнесу, інституційної економіки та трансформації бізнес-моделей. Використано методи системного аналізу, узагальнення, порівняння, структурно-функціонального аналізу, логічного моделювання та наукової абстракції. Результати. Визначено сутність трансформації бізнес-моделей господарювання та її вплив на розвиток малого підприємництва. Досліджено особливості державного регулювання підприємницької діяльності в умовах цифрової економіки. Обґрунтовано необхідність модернізації інструментів державної підтримки малого бізнесу шляхом розвитку цифрових сервісів, фінансових механізмів стимулювання, кластерних форм співробітництва та інноваційної інфраструктури. Запропоновано концептуальну модель удосконалення державного регулювання малого підприємництва, спрямовану на підвищення його адаптивності та конкурентоспроможності. Перспективи. Подальші дослідження доцільно спрямувати на розроблення організаційно-економічних механізмів підтримки цифрових бізнес-моделей малого підприємництва, оцінювання ефективності інструментів державного регулювання та формування адаптивної системи управління розвитком підприємницького сектору в умовах післявоєнного відновлення економіки України.
державне регулювання розвитку малого підприємництва
організаційно-управлінська модель кластеру
фінансові інструменти державної підтримки
ефективність державної політики / оцінювання впливу
Авторське право (c) 2026 Наталія Валеріївна Бугас, Василь Валерійович Бугас (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
НЕЙРОМЕРЕЖЕВІ ТЕХНОЛОГІЇ В СИСТЕМІ МАРКЕТИНГОВОГО УПРАВЛІННЯ ПІДПРИЄМСТВАМИ
У статті досліджено теоретичні засади застосування нейромережевих технологій у системі маркетингового управління промисловими підприємствами. Обґрунтовано актуальність впровадження штучного інтелекту як інструменту адаптивного маркетингу в умовах логістичної кризи та воєнного стану в Україні. Встановлено недостатню ефективність традиційних методів маркетингового аналізу в умовах різкого зростання ринкової невизначеності. Систематизовано типологію нейромережевих архітектур за функціями маркетингового управління: LSTM і GRU — для прогнозування попиту, CNN — для сегментації споживачів, Transformer — для NLP-моніторингу конкурентного середовища, автоенкодер — для виявлення логістичних аномалій. Проведено порівняльний аналіз традиційних і нейромережевих систем управління за сімома критеріями. Встановлено, що LSTM-моделі знижують похибку прогнозування попиту з ±15–25% до ±5–8%. Розроблено SWOT-матрицю впровадження нейромережевих технологій у маркетингову діяльність промислових підприємств. Визначено три пріоритетні напрями цифрової трансформації: real-time LSTM-аналітика, NLP-моніторинг конкурентного середовища та автоенкодерна детекція аномалій у логістичних потоках.
Авторське право (c) 2026 Вікторія Олександрівна Шашко, Олександр Віталійович Ружинскас, Ярослав Геннадійович Бондарєв (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Статтю присвячено комплексному дослідженню теоретико-методологічних та прикладних засад подолання майнової нерівності в контексті реалізації Цілей сталого розвитку. У роботі сформовано репрезентативну систему первинних макроекономічних та соціальних індикаторів на основі даних Світового банку та ОЕСР за період 2010–2023 років. Задля усунення явища мультиколінеарності побудовано кореляційну матрицю Пірсона. Із застосуванням методу оптимальної рівномірності розраховано інтегральні індекси майнової нерівності для полярних країн та України. На основі двопараметричної лінійної моделі експоненціального згладжування Холта побудовано середньострокові прогнози динаміки розшарування суспільства на перспективу 2024–2028 років. За допомогою кластерного аналізу (алгоритму k-середніх) здійснено багатовимірне групування країн та ідентифіковано три типи макромоделей розподілу національного багатства. Визначено специфіку позиціонування України у межах першого кластера та обґрунтовано стратегічні орієнтири адаптації фіскально-регуляторних інструментів європейських держав для забезпечення інклюзивного економічного зростання у повоєнний період.
Авторське право (c) 2026 Юлія Олександрівна Русіна, Артем Геннадійович Віжуткін (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
РИНОК КРИПТОВАЛЮТИ В УМОВАХ ТРАНСФОРМАЦІЇ НАЦІОНАЛЬНОЇ ЕКОНОМІКИ: БІБЛІОМЕТРИЧНИЙ АНАЛІЗ ТА СТРУКТУРНО-ЛОГІЧНА МОДЕЛЬ СТАНОВЛЕННЯ
Авторське право (c) 2025 Юлія Валентинівна Доля, Вікторія Володимирівна Боженко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
УДОСКОНАЛЕННЯ СИСТЕМИ СТРАТЕГІЧНОГО УПРАВЛІННЯ ПІДПРИЄМСТВОМ ШЛЯХОМ ВПРОВАДЖЕННЯ ІНТЕГРОВАНОГО БІЗНЕС-ПЛАНУВАННЯ
У статті досліджено особливості вдосконалення системи стратегічного управління підприємством на основі інтегрованого бізнес-планування в умовах високої динамічності зовнішнього середовища. Визначено, що сучасні виклики, зумовлені технологічними трансформаціями, геополітичною нестабільністю, порушенням логістичних ланцюгів та необхідністю повоєнного відновлення економіки України, потребують переходу від фрагментарного планування до комплексної інтегрованої системи управління. Доведено, що інтегроване бізнес-планування забезпечує узгодження стратегічних, фінансових та операційних цілей підприємства в межах єдиного управлінського циклу. Встановлено, що використання сценарного підходу дає змогу завчасно оцінювати потенційні загрози, прогнозувати альтернативні варіанти розвитку подій та формувати ефективні механізми реагування на кризові явища. Особливу увагу приділено специфіці функціонування українських підприємств в умовах воєнного стану та необхідності їх стратегічної адаптації до післявоєнної модернізації. Визначено, що цифровізація інтегрованого бізнес-планування та впровадження технологій штучного інтелекту й машинного навчання формують новий рівень управлінської аналітики, що сприяє підвищенню точності прогнозування, оптимізації процесу прийняття управлінських рішень і переходу до менеджменту на основі керованих даних.
Авторське право (c) 2026 Олена Вікторівна Ревенко, Айнура Кярам кизи Мосумова (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
АНАЛІЗ ПІДХОДІВ ДО УПРАВЛІННЯ ІННОВАЦІЙНОЮ ДІЯЛЬНІСТЮ СУЧАСНИХ ПІДПРИЄМСТВ
У статті систематизовано 5 базових методичних підходів до управління інноваційною діяльністю: ресурсний, ринковий, стратегічний, системний і проєктний. Для кожного підходу визначено сутність, ключові інструменти, переваги та обмеження. Встановлено, що у практиці вітчизняних аграрних підприємств переважає ресурсний підхід, тоді як світовий досвід свідчить про вищу результативність стратегічного та системного підходів. Досліджено п’ять ключових напрямів технологічних інновацій в аграрному секторі: точне землеробство, цифровізація та Інтернет речей, біотехнологічні інновації, відновлювана енергетика та ресурсозбереження, агрологістика й цифрові канали збуту. Для кожного напряму наведено кількісні ефекти від впровадження та оцінено потенціал їх застосування в умовах України. Узагальнено міжнародний досвід управління аграрними інноваціями на прикладі Нідерландів (модель «тетраспіралі» та кластер Food Valley), Ізраїлю (державно-приватне партнерство та AgriFood-акселератори) та Бразилії (державний трансфер технологій через EMBRAPA). Сформульовано рекомендації щодо адаптації зарубіжних моделей до українських реалій. Запропоновано систему показників оцінки ефективності інноваційної діяльності аграрного підприємства, що охоплює витратні, результативні, ефективні, потенційні та ринкові індикатори.
Авторське право (c) 2026 Катерина Сергіївна Прокоф’єва, Ольга Миколаївна Миронова (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ТРАНСФОРМАЦІЯ МАРКЕТИНГУ В СОЦІАЛЬНИХ МЕРЕЖАХ ПІД ВПЛИВОМ РОЗВИТКУ ІНФЛЮЕНС-МАРКЕТИНГУ
У статті досліджено трансформацію маркетингу в соціальних мережах під впливом розвитку інфлюенсер-маркетингу. Визначено особливості функціонування соціальних мереж як сучасного каналу маркетингових комунікацій та обґрунтовано роль інфлюенсерів у формуванні споживчої поведінки. Систематизовано основні підходи до класифікації інфлюенсерів за рівнем охоплення аудиторії, сферою діяльності та характером взаємодії з брендом. Проаналізовано ключові механізми впливу лідерів думок на споживачів, серед яких ефект довіри, емоційний вплив, соціальне наслідування та інформаційний вплив. Обґрунтовано необхідність інтеграції інфлюенсер-маркетингу у загальну маркетингову стратегію підприємства. Запропоновано практичні рекомендації щодо формування ефективної стратегії співпраці з інфлюенсерами та оцінювання результативності маркетингових кампаній.
Авторське право (c) 2026 Ольга Валеріївна Решетнікова (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МАРКЕТИНГОВИЙ АУДИТ НА РИНКУ КОНСАЛТИНГУ УКРАЇНИ ТА МОДЕЛІ ЙОГО ОРГАНІЗАЦІЇ
Стаття присвячена дослідженню питань маркетингового аудиту як окремого виду консалтингових послуг щодо виявлення упущених вигід від маркетингової діяльності підприємств, та вибору й обґрунтуванню ефективних моделей його організації. Проведена оцінка ринку консалтингу в Україні за період 2010-2024 рр. відповідно до запропонованої методики, за результатами якої встановлено, що саме у кризовий період збільшується інтерес суб’єктів господарювання до маркетингу та послуг маркетингового консалтингу. Доведена затребуваність послуг з маркетингового аудиту на ринку консалтингу та визначено причини зростання попиту на цей вид консалтингових послуг. Наведено основні принципи маркетингового аудиту: комплексності, систематичності, незалежності та періодичності. Представлено до практичного застосування три моделі консультування у процесі організації й проведення маркетингового аудиту за поведінковими ролями (експертна, процесна, проектна).
Авторське право (c) 2026 Наталя Олександрівна Євтушенко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕКОНОМІЧНА ЕФЕКТИВНІСТЬ ТА ТЕХНІЧНЕ ОБҐРУНТУВАННЯ ПІДСИЛЕННЯ ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ КОМПОЗИТНИМИ МАТЕРІАЛАМИ В ПОРІВНЯННІ З НОВИМ БУДІВНИЦТВОМ
У статті досліджено доцільність відновлення залізобетонних конструкцій замість демонтажу. Оскільки збитки, завдані інфраструктурі України, перевищують 176 мільярдів доларів, пошук ефективних методів відбудови є критичним. Метою роботи є техніко-економічне обґрунтування методів нарощування зони перерізу пошкоджених елементів інноваційними композитними матеріалами порівняно з новим будівництвом. Проаналізовано напружений стан конструкцій, які підсилюються безпосередньо під дією експлуатаційного навантаження. Враховано фактичні коефіцієнти умов роботи додаткової арматури. На прикладі ревіталізації індустріального парку доведено значну макроекономічну перспективу таких рішень. Встановлено, що адаптивне повторне використання (adaptive reuse) забезпечує необхідний рівень конструктивної надійності та дозволяє досягти коефіцієнта економії 1,93, що зберігає майже 57 % коштів та знижує викиди вуглецю порівняно зі зведенням нових споруд.
Авторське право (c) 2026 Олександр Іванович Валовой, Максим Олександрович Валовой, Станіслав Віталійович Пастухов, Віктор Сергійович Малашенко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
МАТЕМАТИЧНА МОДЕЛЬ ЦИФРОВОГО ПРОФІЛЮ УНІВЕРСИТЕТУ ЯК ПРЕДИКТОРА ПОПИТУ НА ОСВІТНІ ПОСЛУГИ
В умовах цифрової трансформації вищої освіти онлайн-присутність університетів відіграє ключову роль у залученні абітурієнтів. Стаття присвячена кількісній оцінці впливу характеристик цифрового профілю українських університетів на кількість поданих заяв на вступ. Метою дослідження є побудова та валідація математичної моделі, що описує цей зв’язок. На основі даних для 173 закладів вищої освіти та методу множинної лінійної регресії проаналізовано вплив вебпоказників, позицій у рейтингах та інституційних факторів на вибір вступників. Побудована модель пояснює 72,1% варіації кількості заяв. Доведено позитивний вплив обсягу пошукового трафіку, кількості унікальних доменів, розміру ЗВО, його наукової репутації та кількості потенційних абітурієнтів в регіоні. Результати обґрунтовують необхідність інвестування в SEO-оптимізацію та розвиток сайтів.
Авторське право (c) 2026 Володимир Богданович Василів, Петро Михайлович Грицюк, Людмила Іванівна Безтелесна, Олена Іванівна Джоші (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЛОГІСТИКА ВІДХОДІВ ТА МЕНЕДЖМЕНТ ЗЕД: АДАПТАЦІЯ ГРОМАД ДО ЄВРОПЕЙСЬКОГО ЗЕЛЕНОГО КУРСУ
Статтю присвячено обґрунтуванню теоретико-практичних засад модернізації муніципальної логістики твердих побутових відходів та розробці рекомендацій для менеджменту зовнішньоекономічної діяльності територіальних громад України в умовах адаптації до вимог Європейського зеленого курсу та циркулярної економіки. У роботі розкрито невідповідність між євроінтеграційними екологічними зобов’язаннями держави та технологічним рівнем розвитку комунальної інфраструктури органів місцевого самоврядування. На основі статистичного аналізу доведено високу ефективність трансформації лінійних реверсивних потоків у замкнені цикли за допомогою технологій Інтернету речей. Встановлено, що перехід від статичного планування маршрутів спецтранспорту до динамічного стохастичного моделювання дозволяє скоротити витрати палива та логістичні видатки громад, знизити муніципальний вуглецевий слід та збільшити частку утилізації вторинної сировини. Ідентифіковано ключовий бар’єр диджиталізації – високу капіталомісткість інновацій, розв’язання якого запропоновано через інтенсифікацію менеджменту зовнішньоекономічної діяльності громад. Сформовано матрицю міжнародних інструментів фінансування, що включає європейські гранти, цільові екологічні кредити та транскордонне державне-приватне партнерство. Розроблено покроковий алгоритм адаптації громад до стандартів ЄС, що передбачає розгортання геоінформаційних систем та впровадження тарифного принципу «Диференційованої системи оплати за збирання відходів».
Авторське право (c) 2026 Федір Дмитрович Швець, Володимир Богданович Василів (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІННОВАЦІЙНО-ТЕХНОЛОГІЧНІ ДЕТЕРМІНАНТИ КОНКУРЕНЦІЇ НА РИНКУ ЕЛЕКТРОМОБІЛІВ
У статті досліджено інноваційно-технологічні детермінанти конкуренто-спроможності учасників світового ринку електромобілів в умовах цифрової трансформації автомобільної промисловості. Обґрунтовано перехід від конкуренції, заснованої на механічних технологіях, до парадигми програмно-визначеного автомобіля (software-defined vehicle, SDV), у якій ключовими активами стають патентний потенціал, програмне забезпечення та штучний інтелект. Методологічну основу склали розрахунок індексу виявленої технологічної переваги (RTA) за патентною статистикою та моделювання дифузії інновацій за допомогою S-подібної кривої. Встановлено, що світовий ринок SDV зросте зі 134,7 млрд дол. США у 2025 р. до 726 млрд дол. у 2032 р., а лідерство у патентній активності у сфері електромобільних технологій перейшло до китайської компанії BYD. Аналіз S-кривої довів, що галузь увійшла у фазу експоненційного зростання: перехід від 5 % до 25% частки електромобілів у нових продажах відбувається менш ніж за чотири роки. Обґрунтовано напрями розвитку інноваційного потенціалу України з опорою на її IT-сектор.
Авторське право (c) 2026 Марина Володимирівна Корж, Антон Геннадійович Моховіков (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ХОЛІСТИЧНИЙ МАРКЕТИНГ У СИСТЕМІ СТРАТЕГІЧНОГО УПРАВЛІННЯ ТА РИНКОВОЇ ОРІЄНТАЦІЇ СУЧАСНИХ ПІДПРИЄМСТВ
Статтю присвячено дослідженню трансформацій глобального бізнес-простору під впливом цифровізації та конкурентного тиску, через які класичні розрізнені інструменти просування втрачають дієвість. Обґрунтовано, що такі тенденції змушують компанії переходити до стратегічного планування, що суттєво актуалізує значущість холістичного маркетингу. Метою статті є комплексне обґрунтування засад інтеграції холістичного маркетингу в систему стратегічного управління підприємств з моделюванням такої архітектури впровадження, що враховує ринкову орієнтацію та двоїсту результативність бізнесу. Інформаційну базу дослідження становлять праці провідних фахівців у галузях менеджменту та маркетингу. Методика роботи базується на використанні методів системного, логічного та порівняльного аналізу, аналізу та синтезу, узагальнення, а також структурного моделювання бізнес-процесів. У межах дослідження обґрунтовано доцільність переходу від окремих комерційних функцій до наскрізної філософії бізнесу, що об’єднує всі ланки підприємства навколо створення цінності. Визначено характер впливу елементів холістичного маркетингу на стадії ринкової орієнтації підприємств. Доведено, що комплексне розгортання холістичного підходу забезпечує амбідекстерну результативність, дозволяючи компаніям утримувати баланс між експлуатацією наявних ресурсів та розвідкою інноваційних ніш. Наукова новизна роботи полягає у формуванні оригінальної трирівневої моделі інтеграції холістичного маркетингу.
Авторське право (c) 2026 Валерій Михайлович Бондаренко, Наталія Олександрівна Коваленко, Олена Михайлівна Барилович (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ОПТИМІЗАЦІЯ ВАРТОСТІ КОНТРАКТНОГО НАВЧАННЯ ЯК УМОВА ФІНАНСОВОЇ СТІЙКОСТІ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ
Фінансова стійкість закладів вищої освіти залежить від суми доходів, що отримуються від навчання небюджетних студентів. В умовах жорсткої конкуренції на ринку освітніх послуг вартість контракту здобувача освіти стає важливим важелем залучення абітурієнтів. В той же час, непомірно низький рівень контракту на навчання може призвести до зниження якості навчання та відсутності коштів для оплати праці науково-педагогічних та інших працівників, що залучені до навчального процесу. Тому потрібен зважений та науково обґрунтований підхід до складання ціни контракту. Для аналізу впливу вартості навчання на кількість студентів, що вступили до ЗВО, проведено статистичне дослідження ознак. За допомогою кореляційного та факторного аналізу доведено, що кількість студентів, що вступили на контракт у 2025 році у закладах вищої освіти міста Одеса за спеціальностями «Менеджмент» та «Маркетинг» на 64,8% залежить від вартості контракту. Використовуючи регресійний аналіз доведено, що функція залежності кількості студентів від вартості навчання не може бути заданою звичайною лінійною регресією та потребує введення нелінійних доданків. Зроблено висновок щодо необхідності удосконалення системи ціноутворення при розрахунку вартості навчання; впровадження договорів на освітні послуги між вузами та підприємствами, що передбачають більш тісну взаємодію ЗВО та замовника кадрів, впровадження дуального навчання; розвиток системи наукових розробок та їх адекватного фінансування.
Авторське право (c) 2026 Володимир Миколайович Шинкаренко, Лариса Василівна Шинкаренко, Наталія Леонідівна Воропай (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СТРАТЕГІЧНІ ОРІЄНТИРИ РОЗВИТКУ СИСТЕМИ ІНФОРМАЦІЙНОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ УПРАВЛІННЯ СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКИМИ ПІДПРИЄМСТВАМИ
У статті визначено роль сучасної системи інформаційного забезпечення у підвищенні ефективності управління сільськогосподарськими підприємствами в Україні, стратегічні орієнтири розвитку системи, зокрема модернізацію апаратного та програмного забезпечення, впровадження цифрових інструментів і аналітичних платформ, підвищення цифрової компетентності персоналу та забезпечення кібербезпеки. Визначено, що застосування сучасних цифрових технологій забезпечує комплексну підтримку управлінських процесів, оптимізує виробничі, логістичні та фінансові потоки, підвищує точність планування та оперативність реагування на зміни ринкових умов і кліматичних факторів. Запропоновано стратегічні орієнтири задля підвищення гнучкості та ефективності прийняття управлінських рішень, зниження ризиків та забезпечення конкурентоспроможності сільськогосподарських підприємств. стандартизація процедур зборки та обробки інформації
Авторське право (c) 2026 Віталій Леонідович Вакуленко, Ірина Олександрівна Горго, Володимир Віталійович Восколупов, Юнтао Лю, Сяовей Лю (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ВИКОРИСТАННЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ ТА BIG DATA ДЛЯ ПРОГНОЗУВАННЯ ПОКАЗНИКІВ СТАЛОГО ЕКОНОМІЧНОГО РОЗВИТКУ
У статті досліджено особливості використання технологій штучного інтелекту та Big Data у процесі прогнозування показників сталого економічного розвитку в умовах цифрової трансформації глобальної економіки. Встановлено, що сучасні інформаційні системи генерують значні обсяги структурованих та неструктурованих даних, які можуть бути використані для моделювання економічних, соціальних та екологічних процесів. Проаналізовано основні напрями застосування алгоритмів машинного навчання, нейронних мереж, аналітики великих даних та інтелектуальних систем підтримки прийняття рішень у сфері сталого розвитку. Обґрунтовано, що використання штучного інтелекту дозволяє підвищити точність прогнозування макроекономічних показників, рівня енергоспоживання, екологічних ризиків, динаміки ринку праці та індикаторів цифрової економіки. Значну увагу приділено питанням інтеграції Big Data у системи державного управління, ESG-моніторингу та стратегічного планування. На основі статистичних даних міжнародних організацій та AI-моделювання визначено сучасні тенденції розвитку цифрової економіки та сформовано прогнозні сценарії показників сталого розвитку до 2030 року.
Авторське право (c) 2026 Олег Романович Ярема, Богдан Ярославович Депутат (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІННОВАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ В СФЕРІ ГОСТИННОСТІ ЯК КЛЮЧОВИЙ ЧИННИК РОЗВИТКУ ГАЛУЗІ
Для досягнення поставленої мети в статті перш за все розглянуто особливості функціонування традиційної моделі розвитку індустрії гостинності до початку активної цифрової трансформації. Визначено, що традиційна модель характеризувалася високою залежністю від людського фактору, низьким рівнем автоматизації, фрагментарністю інформаційних потоків та обмеженими можливостями аналітичного забезпечення управлінських процесів. Визначено переваги, недоліки та передумови цифрової трансформації традиційної моделі розвитку індустрії гостинності. Обґрунтовано, що впровадження цифрових платформ, автоматизованих систем управління, штучного інтелекту, Інтернету речей, роботизації, технологій віртуальної реальності, хмарних рішень та прогнозної аналітики сприяє підвищенню ефективності функціонування підприємств сфери гостинності, оптимізації використання ресурсів, персоналізації сервісу та формуванню нової цифрової екосистеми галузі. Дослідження процесів цифрової трансформації дозволило виявити низку проблем та ризиків, пов’язаних із високими витратами на впровадження інновацій, недостатнім рівнем цифрової грамотності персоналу, складністю інтеграції нових технологій у наявну інфраструктуру підприємств та посиленням кіберзагроз. Розглянуто питання захисту персональних даних клієнтів, інформаційної безпеки та необхідності впровадження комплексних кіберзахисних систем відповідно до міжнародних стандартів. За результатами проведеного дослідження, ми дійшли до висновку, що інноваційні технології сьогодні це стратегічний чинник розвитку індустрії гостинності, оскільки вони забезпечують модернізацію бізнес-процесів, підвищення адаптивності підприємств до кризових умов, формування конкурентних переваг та створення передумов для сталого розвитку галузі в умовах цифрової економіки.
Авторське право (c) 2026 Ілона Олексіївна Піюренко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
СУЧАСНІ ГЕОПОЛІТИЧНІ ВИКЛИКИ ТА ЇХ ВПЛИВ НА ЗОВНІШНЬОЕКОНОМІЧНУ ДІЯЛЬНІСТЬ УКРАЇНИ
У статті досліджено сучасні геополітичні виклики та їх вплив на розвиток зовнішньоекономічної діяльності України. Проаналізовані різні наукові підходи до трактування сутності поняття «геополітика». Запропоновано авторське визначення поняття «геополітика». Проаналізовано ключові фактори трансформації міжнародних економічних відносин, зокрема військово‑політичні конфлікти, глобальну економічну нестабільність, енергетичні ризики та зміни у світових ланцюгах постачання. Визначено особливості структурної трансформації українського експорту, зміну географії торговельних партнерів та адаптацію національної економіки до нових геоекономічних умов. Окрему увагу приділено ролі інтеграційних процесів з Європейським Союзом, розвитку альтернативних логістичних маршрутів та цифровізації економічних процесів. Проаналізовані наслідки сучасних геополітичних викликів для зовнішньоекономічної діяльності України та запропоновані шляхи їх подолання в умовах геополітичної нестабільності.
Авторське право (c) 2026 Тимур Євгенович Іщейкін, Вікторія Олександрівна Куліченко, Катерина Філоненко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ФОРМУВАННЯ КОНТЕКСТУАЛЬНО-АДАПТИВНОЇ МОДЕЛІ ЕТИКО-ОРІЄНТОВАНОЇ СИСТЕМИ УПРАВЛІННЯ КОРПОРАТИВНОЮ СОЦІАЛЬНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ПІДПРИЄМСТВ УКРАЇНИ
У статті обґрунтовано теоретико-методичні та прикладні засади формування контекстуально-адаптивної моделі етико-орієнтованої системи управління корпоративною соціальною відповідальністю підприємств України. Доведено, що в умовах війни, євроінтеграції, кадрового дефіциту, інфраструктурних втрат і зростання вимог міжнародних партнерів корпоративна соціальна відповідальність (КСВ) має розглядатися не як сукупність благодійних чи звітних практик, а як інтегрована підсистема менеджменту. Запропоновано авторське визначення такої системи, уточнено її принципи, структурні блоки, процесний механізм і контур прийняття управлінського рішення. Наукова новизна полягає у розробленні контекстуально-адаптивної моделі етико-орієнтованого управління КСВ, яка, на відміну від традиційних моделей КСВ, не обмежується визначенням сфер соціальної відповідальності, а вбудовує етичний критерій безпосередньо в логіку управлінського рішення. На відміну від звітно-комплаєнсної інтерпретації ESG-підходу, запропонована модель орієнтована не лише на розкриття та зіставність нефінансової інформації, а й на поєднання етичних меж допустимості, контекстних ризиків, розподілу відповідальності, процедур контролю та адаптивного коригування управлінських дій. За результатами дослідження запропоновано інтегральний індекс етико-управлінської зрілості системи КСВ, який дає змогу оцінювати не лише формальну наявність політик і процедур, а й процесну повноту, фактичну результативність та адаптивність основних блоків моделі. Практичне значення результатів полягає у можливості застосування моделі для розподілу повноважень, організації етичного скринінгу рішень, формування KPI, залучення стейкхолдерів, внутрішнього аудиту КСВ та адаптивного коригування політик відповідального управління з урахуванням галузевих, ресурсних і безпекових умов діяльності підприємств України.
Авторське право (c) 2026 Юрій Олексійович Єжелий (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ІНТЕГРОВАНА МОДЕЛЬ УЗГОДЖЕНОГО ПРОГНОЗУВАННЯ ТА УПРАВЛІННЯ ДЕКАРБОНІЗАЦІЄЮ КРАЇНАМИ
У статті розглянуто методологічні основи авторської інтегрованої моделі Decarbonization – Collaborative Planning, Forecasting and Replenishment (D-CPFR) для оцінювання та координації процесів декарбонізації на макроекономічному рівні. Модель поєднує кластеризацію країн на основі self-organizing maps та нелінійного прогнозування із застосуванням multilayer perceptron та механізми міжкластерної взаємодії. Обґрунтовано, що запропонований підхід дозволяє враховувати структурну неоднорідність економік, формувати адаптивні сценарії енергетичного переходу та підтримувати прийняття рішень у сфері кліматичної політики, зелених інвестицій і міжнародної координації декарбонізаційних стратегій країнами-учасниками.
Авторське право (c) 2026 Olena Zhytkevych (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЦИФРОВІЗАЦІЯ ТА ІННОВАЦІЇ В УПРАВЛІННІ СУБ’ЄКТАМИ МАЛОГО БІЗНЕСУ
У статті здійснено комплексне наукове осмислення сучасних тенденцій цифровізації в управлінні суб’єктами малого бізнесу в умовах глобальних трансформацій економічних систем та сталого розвитку. Досліджено вплив цифрових технологій на гнучкість менеджменту та зміну традиційних ієрархічних моделей на мережеві структури. Проаналізовано індекс цифрової зрілості та позицію України у ньому. Виявлено внутрішній цифровий розрив між мікро- та середніми компаніями й оцінено рівень інтеграції штучного інтелекту. За допомогою Індексу готовності мережі (NRI 2024) розкрито асиметрію розвитку субіндексів та регіонів України. Статистично доведено позитивну динаміку інтернет-доступу вітчизняних малих підприємств та розширення практики використання хмарних обчислень у галузевому розрізі. Визначено бар’єри цифровізації, де лідирують брак фінансування та дефіцит кадрів. Обґрунтовано управлінські ефекти цифровізації, що полягають у зниженні трансакційних витрат, підвищенні оперативності менеджменту й загальної стратегічної стійкості бізнесу в кризових умовах.
Авторське право (c) 2026 Альона Анатоліївна Тюріна, Олександр Станіславович Скібіцький (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
«КОАЛІЦІЯ ОХОЧИХ»: НОВА АРХІТЕКТУРА БЕЗПЕКИ ТА ГАРАНТІЇ ДЛЯ УКРАЇНИ
У статті здійснено комплексний аналіз «Коаліції охочих» (Coalition of the Willing) як нового механізму європейської безпеки в умовах трансформації глобальної системи міжнародних відносин та триваючої російсько-української війни. Досліджено передумови формування коаліції, її політичні та безпекові цілі, а також роль у створенні системи проміжних гарантій безпеки для України, за відсутності членства в НАТО. Особливу увагу приділено аналізу стратегічних завдань коаліції, серед яких: стримування подальшої агресії Російської Федерації, підтримка обороноздатності України, розвиток багатонаціональних сил, поглиблення військово-промислового співробітництва між Україною та європейськими державами. Детально проаналізовано позиції ключових міжнародних акторів щодо розгортання «сил запевнення». Охарактеризовано ключові політичні, інституційні та ресурсні виклики, що стоять перед коаліцією, включаючи залежність від військової підтримки США, внутрішньоєвропейські суперечності, обмеженість оборонно-промислових ресурсів та ризики військової ескалації з боку Росії. Доведено, що «Коаліція охочих» поступово перетворюється не лише на механізм координації допомоги Україні, а й на один із елементів формування нової архітектури європейської безпеки, у межах якої Україна набуває статусу активного суб’єкта регіональної безпекової політики.
Авторське право (c) 2026 Тетяна Миколаївна Моісеєва (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕКОНОМІЧНА ЕФЕКТИВНІСТЬ ЗАСТОСУВАННЯ ГНУЧКИХ МЕТОДОЛОГІЙ У ПРОЦЕСІ РОЗРОБКИ ІННJВАЦІЙНИХ IT-ПРОДУКТІВ
У статті досліджено логіко-економічні зв’язки та фінансові механізми підвищення ефективності розробки інноваційних ІТ-продуктів на основі імплементації гнучких методологій. Актуальність зумовлена високим рівнем невизначеності ринку, що підвищує інвестиційні ризики та зумовлює неефективність традиційних каскадних моделей. Виявлено методологічний розрив між технологічними перевагами гнучких методологій та фінансово-економічними результатами проєктів. Запропоновано концептуальну триетапну модель оцінювання у вигляді наскрізного конвеєра та формалізовано систему кількісних економіко-математичних показників, що дозволяє оцінити кількісний вплив ресурсних обмежень та інженерних метрик на підсумкові фінансові показники проєкту. Окрему увагу приділено специфіці управління безповоротними витратами в ІТ-індустрії. Показано, що перехід від жорсткого фіксованого бюджетування до гнучкого багатоетапного дискретного фінансування на основі теорії реальних опціонів мінімізує ризики втрати капіталу. Сформовано дерево інвестиційних рішень, яке формалізує траєкторії фінансування та ілюструє механізм реалізації опціону на відмову у разі незадовільних проміжних результатів ітерації. Обґрунтовано матрицю управлінських дій, що демонструє вплив ітеративної розробки на оптимізацію вартості володіння та пришвидшення грошових потоків.
Авторське право (c) 2026 Павло Юрійович Родіонов, Юрій Миколайович Лозовик, Олена Володимирівна Родіонова (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
УПРАВЛІННЯ ТРАНСКОРДОННИМИ ПРОЄКТАМИ У СФЕРІ ЕНЕРГЕТИКИ В УМОВАХ СТАЛОГО РОЗВИТКУ
Стаття присвячена обґрунтуванню інтегрованого підходу до управління транскордонними проєктами у сфері енергетики в умовах сталого розвитку. Встановлено, що реалізація таких проєктів відбувається у складному багатофакторному середовищі, що визначається міждержавним характером взаємодії, значною кількістю стейкхолдерів, високим рівнем ризиків та необхідністю збалансування економічних, екологічних та соціальних цілей. Запропоновано концептуальну модель, що ґрунтується на узгодженій взаємодії трьох управлінських підсистем, зокрема управління ризиками, людськими ресурсами та стейкхолдерами, за наскрізної підтримки цифрових та інформаційних технологій. Розроблено послідовність реалізації підходу та обґрунтовано систему ESG-критеріїв оцінювання ефективності управління. Особливу актуальність запропонований підхід має для України в контексті відновлення енергетичної інфраструктури та інтеграції в європейську енергосистему.
Авторське право (c) 2026 Дмитро Іванович Бедрій, Інна Володимирівна Яцкевич, Інга Борисівна Семко (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ПРІОРИТЕТИ РОЗВИТКУ СТРАТЕГІЧНОГО УПРАВЛІНСЬКОГО ОБЛІКУ: ЦИФРОВА ЕКОСИСТЕМА
Під впливом експоненціального зростання обсягів даних і розвитку цифрових технологій сучасний етап розвитку світової економіки, відомий як Четверта промислова революція, відзначається кардинальною трансформація природи економічних відносин. Цифрова трансформація бізнесу базується на оновленні процесів менеджменту та впровадженні окремих програмних продуктів. Цифрова трансформація – це складний стратегічний процес, який включає фундаментальне перетворення бізнес-моделей, організаційних структур і культури компанії з метою створення нової цінності за допомогою цифрових інструментів. Згідно з глобальним опитуванням керівників компаній, сімдесят відсотків керівників компаній вважають, що цифрова трансформація є важливою для виживання світу після пандемії, і що в 2026 році пріоритет зосереджений на оптимізації фінансових процесів за допомогою блокчейну та штучного інтелекту.
Авторське право (c) 2026 Валентина Василівна Ходзицька (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
У статті показано, що в умовах полікриз, що виникають у багатошаровості глобальної нестабільності та кризових трансформацій, бренди стають привабливим ресурсом для зовнішніх факторів впливу, що створює ризики самому процесу управління брендами. Таке питання потребує системного погляду на процеси управління брендом у контексті цілісного бачення глобальної економіки. Аналіз публікацій продемонстрував, що незважаючи на велику їх кількість, вони є фрагментованими, вузькоспеціалізованими, орієнтованими на конкретні практичні кейси. Через відсутність єдиного цілісного бачення процесу управління брендами у багатошаровій ері глобальної нестабільності та кризових трансформацій, ускладнено розуміння ризиків глобального рівня, які є критичними для процесів управління брендом на рівні окремого підприємства. Спочатку були проаналізовані загальновідомі глобальні ризики найближчого десятиліття. Через те, що темп розвитку штучного інтелекту знаходиться на другому місці за впливовістю, було проведене маркетингове дослідження, в якому респондентами стали три різні чат-боти «трансформери». Головним пошуковим запитом було виокремлення недооцінених людством глобальних ризиків найближчого десятиліття. Отримані відповіді дали змогу визначити глобальні ризики для управління брендами і визначити актуальні напрями подальших досліджень.
Авторське право (c) 2026 Наталія Володимирівна Юдіна (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ЕМОЦІЙНІ СТИМУЛИ, ЗАЛУЧЕНІСТЬ ТА ІМПУЛЬСИВНІ ПОКУПКИ У СОЦІАЛЬНІЙ КОМЕРЦІЇ: ДОСВІД УКРАЇНИ
У статті досліджено вплив емоційних стимулів у соціальній комерції на імпульсивну купівельну поведінку споживачів в Україні з урахуванням ролі емоційного збудження та споживчої залученості в умовах економічної невизначеності. Дослідження базується на кількісному підході та результатах онлайн-опитування українських споживачів (N = 620), які здійснювали покупки через платформи social commerce. Концептуальна модель побудована на основі Stimulus–Organism–Response (S-O-R) framework та проаналізована за допомогою PLS-SEM. Результати показали, що часовий тиск, соціальне підтвердження та емоційно насичений контент підвищують залученість і емоційне збудження, що стимулює імпульсивні покупки. Встановлено негативний вплив сприйманого ризику. Практичне значення полягає у необхідності поєднання емоційних тригерів із формуванням довіри та прозорості взаємодії зі споживачами.
Авторське право (c) 2026 Natalia Boiko (Автор) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0